home

toc

Introduksjon til bruk av wiki i samfunnsfagsundervisningen


[|I hold the Key]..av Mickey. Tilgjengelig under CC BY 2.0 Lisens. Se [|"Commons Deed."]

Bruk av wiki i undervisningen er en læringsplattform i web.2.0, noe som innbærer at det er en læringsplattform som inviterer til samarbeid og felles redigering av tekster av elever. Den første wikien ble laget av Ward Cunningham i 1995. Han ville lage et lett verktøy som gjorde at mennesker fikk lyst til å publisere tekster. Nøkkelordet her er " lett," fordi rett ut sagt, en wiki er en webside hvor alle som er medlemmer i wikien kan publisere og redigere tekster når de vil. Ordet wiki er en kort form av det Hawaiske ordet //wiki-wiki// som betyr " rask." Du kan lese mer om wiki [|her]

Dere skal i grupper jobbe med å fylle ut denne wikien med sammensatte tekster der tekst, bilde, lyd og video blir brukt. Gjennom internett har vi fått **en nøkkel** til mye informasjon, men for å kunne vise vett i bruk av nettet er det nødvendig med en gjennomgang av åndsverkloven, creative commons lisensiering, hvordan man bruker kilder, dvs. brukskompetanse, en sjekkliste for kildekritisk vurdering av nettsider, samt en gjennomgang av hvordan man setter opp en kildeliste. Derfor kommer en gjennomgang av disse emnene her.

Kilde:

Will Richardson, //Blogs, wikis, podcasts and Other Powerful Web Tools for Classrooms//. Second Edition. Corwin Press, 2009.

Åndsverkloven
Åndsverkloven går ut på at den som er skaperen av et verk, enten det er en tekst, en film, et musikkstykke, en skulptur e.l, også har opphavsrettighetene til dette verket. Forutsetningene for opphavsrettighetene og betegnelsen åndsverk er at verket er et resultat av individuell fantasi og skapende innsats. Verket skal altså ha et originalt uttrykk. Hva innebærer det så at skaperen av et åndsverk har opphavsrettighetene til verket? Det betyr at opphavspersonen bestemmer over verket, og har i ulike sammenhenger retten til å bestemme om verket skal gjøres tilgjengelig for allmennheten eller ikke. Det er altså ikke lov å kopiere fra et åndsverk uten tillatelse fra opphavspersonen. Opphavsrettens hovedspørsmål blir dermed: Hva skal til for at frembringelsen B, helt eller delvis, er identitetsmessig lik frembringelsen A?

Opphavsrettsvernet omfatter i første rekke et etterligningsvern, men det omfatter også oversettelser eller bearbeidelser av åndsverk. Vernet et begrenset til det litterære elle kunstneriske uttrykk og omfatter derfor ikke idéer, teknikker, metoder e. l som ligger bak.

Det er ikke noen formalitetskrav knyttet til opphavsretten. Dette innebærer at det ikke kreves at opphavsretten skal registreres i noe register, og det stilles heller ikke vilkår om at man merker det utgitte verk med copyright merke. Retten til å bruke åndsverk i Norge er regulert av [|Lov om opphavsrett til åndsverk] som ble vedtatt 12 mai 1961.

Dersom du bruker informasjon i et åndsverk uten å bearbeide det og gjøre det til ditt eget,så bryter du åndsverkloven. Dette kan føre til at du blir straffeforfulgt, får ilagt bøter, eller at du i verste fall havner i fengsel.

Hva skal man da gjøre dersom man ønsker å bruke andres arbeid i feks en wiki? Da skal man kontakte opphavspersonen for å klarere om man kan bruke verket slik man ønsker. Dette kan veldig lett gjøres via telefon. Når det gjelder bruk av bilder, musikk og film så det slik at du må kontakte opphavspersonen til åndsverket. Dersom du får rettighetene til å bruke åndsverket skal det gå klart frem i kildelisten at du har fått denne retten. Mange rettighetshavere av åndverk forvalter opphavsrettighetene gjennom organisasjoner. **Bono**, **Fono**, **Gramo** og **Kopinor** er eksempler på slike organisasjoner. På nettsiden [|clara.no] finner du viktig informasjon om forvaltning av opphavsrettighetene i Norge.

Når det gjelder bruk av wikipedia så er det slik at innholdet i wikipedia kan kopierers og brukes fritt så lenge det refereres til kilden til slutt i en kildeliste. Du kan lese mer i wikipedia om opphavsrett [|her.] Det finnes to typer opphavsrettigheter:

1) //**De økonomiske rettighetene**//. De økonomiske rettighetene dreier seg om at opphavspersonen kan dersom han eller hun ønsker det kreve penger for bruk av verket.

2) **//De ideelle rettighetene.//** De ideelle rettighetene omfatter retten til å bli navngitt som opphavsperson når verket brukes.

Vernet av de økonomiske rettighetene varer ikke evig. Vernetiden for åndsverk er i Norge 70 år etter det året opphavspersonen er død. Etter at vernetiden er utløpt opphører de økonomiske rettighetene til opphavsmannens arvinger. Dette innebærer at det er lov til å kopiere fra verket og å fremstille eksemplarer uten å måtte betale for det. Etter at vernetiden er utløpt sier vi at " verket faller i det fri". Henrik Ibsen døde i 1906, slik at hans verk "falt fri" 1. janaur 1977. De ideelle rettighetene derimot varer evig.

//Sitatretten// er en viktig begrensning i loven om opphavsrettighetene til åndsverk. Her på denne wikien er det ønskelig at alle skriver sitat i //kursiv.// //Sitatretten// innebærer at du har lov til gjengi mindre sitat fra et åndsverk uten å spørre om lov og uten å betale for det. Sitatretten innebærer feks. også at du kan spille 15-20 sekunder fra et musikkverk uten å klarere med opphavsmannen om du har lov til dette på forhånd. Dette er noe VG gjør på sin side på nettet. Forutsetningen for å kunne bruke sitat er imidlertid at du er nøye med å oppgi kilde for sitatet.
 * Begrensninger i opphavsrettighetene**

Den tredje begrensningen i opphavsretten er privat bruk. Dersom du feks. har kjøpt en CD plate, så kan du bruke denne så lenge det er til privat bruk, men du kan ikke legge en kopi av platen ut på nettet, feks på denne wikien i samfunnsfag. Å legge åndsverk ut på internett, enten det er musikk, tekster, bilder eller film er rett og slett forbudt og kan føre til straffeforfølgelse der man kan bli bøtelagt eller ilagt fengselsstraff.

Det er viktig å være klar over at idéer og nyheter i seg selv aldri er vernet etter åndsverkloven.

" Det er tillatt å sitere fra et offentlig verk i samsvar med god skikk og i den utstrekning formålet betinger." En forutsetning for å benytte sitatretten er at sitatet inngår i en egenprodusert sammenheng.
 * Sitatretten omhandles i åndsverkloven paragraf 22 og har følgende tekst:**

Kilder:

Gunnar Liestøl, Anders Fagerjord og Gisle Hannemyr, //Sammensatte tekster. Arbeid med digital kompetanse i skolen//. Cappelen Damm AS 2009.

[|kopinor om opphavsrett] [|www.clara.no] [|wikipedia om opphavsrett]

Creative Commons lisensiering
Creative Commons er en internasjonal organisasjon som har laget et standardisert sett med rettighetserklæringer som de kaller for " lisenser." Ideen bak Creative Commons er å lage noen retningslinjer som gjør det mulig for de som har opphavsrettighetene til åndsverk, å dele disse med andre. Dersom er åndsverk er tilgjengelig med en Creative Commons lisens, så trenger du ikke å klarere rettighetene på forhånd, før du bruker åndsverket. Du har allerede fått lov til å bruke det under den aktuelle lisensen som verket er under.

Det finnes 6 ulike Creative Commons lisenser. Når du bruker et verk som har en Creative Commons lisens så må du oppgi kilde ( hvor du fant verket, feks. en internett-adresse eller URL dersom verket er lastet ned fra internett), og dessuten hvilken Creative Commons lisens verket var utstyrt med. Dersom du legger din sammensatte tekst ut på nettet, skal du dessuten lenke til verket på nettet dersom dette er mulig ( **//se tekst under bildet I Hold the Key øverst på siden//**), og dessuten lenke til en plakat med den Creative Commons lisens som verket var utstyrt med. ( såkalt " //Commons Deed//").

Her er de 6 ulike Creative Commons lisensene. Hver lisens er utstyrt med en lenke til den " Commons deed" plakaten som dere skal henvise til når dere bruker et åndsverk har nettopp den lisensen:

1) Navngivelse ( by). [|Commons deed] 2) Navngivelse- del på samme vilkår ( ny-sa). [|Commons deed]. 3) Navngivelse- ingen bearbeidelse ( by-nd). [|Commons deed] 4) Navngivelse- ikke kommersiell( by-nc). [|Commons deed.] 5) Navngivelse- ikke kommersiell-del på samme vilkår . [|Commons deed.] 6) Navngivelse- ikke kommersiell-ingen bearbeidelse ( by-nc-nd). [|Commons deed.]

Det er knyttet noen symboler ( " tegninger") til hver av disse betegnelsene. Symbolene til disse betegnelsene finner du på denne [|Creative Commons lisens plakaten] ( såkalte " Commons Deed"). Når du bruker et åndsverk som har en creative commons lisens må du oppgi følgende:


 * 1) navn eller kjennetegn som identifiserer opphavsperson(ene) eller utgiver[|1] (på den måte som det er angitt på originalen at kreditering skal skje);
 * 2) tittel på verket (dersom en tittel er angitt);
 * 3) lenke og/eller angivelse av URL til det originale verket der det fremgår hvilken lisens opphavspersonen har utstyrt verket med (dersom dette er rimelig og praktisk mulig) ;
 * 4) lisensen som verket gjøres tilgjengelig under, med lenke (for ressurser på nettet) eller URL (for lisenser trykket på fysisk medium) til //Commons Deed// for lisensen.

Innholdet i wikipeda kan kopieres og brukes fritt. Lisensen som wikipedia bruker er Creative Commons, Navngivelse, del på samme vilkår 3.0. Lisensen " del på samme vilkår" er kanskje ikke så lett å forstå umiddelbart, men det betyr at innholdet med denne lisensen kan kopieres, bearbeides og redistribueres **//så lenge brukerne av innhold med denne lisensen gir sine brukere de samme rettighetene.//** Dette betyr at en bearbeidelse av en wikipedia side derfor også må utstyres med lisensen " Navngivelse-del på samme vilkår." Nå er det slik at denne wikien er registrert under Creative Commons lisensen, "Navngivelse-del på samme vilkår" ( se nederst på denne siden). Vi har altså allerede klarert dette.

Det å kreditere forfattere av en wikipedia side kan gjøres på forskjellige måter: a) inkludere en hyperlenke eller en URL til siden eller sidene du gjenbruker eller b) skrive en liste over alle forfatterne ( en slik liste kan utelate små eller irrelevante bidrag). Dette gjelder for tekster skrevet av wikimediasamfunnet. Les om wikipedia og opphavsrett [|her.] Kilder:

Gunnar Liestøl, Anders Fagerjord og Gisle Hannemyr, Sammensatte tekster. Arbeid med digital kompetanse i skolen. Cappelen Damm Forlag, 2009.

Kilde: [|creativecommons.no]

Informasjonskompetanse
Vi kan si at **informasjonskompetanse** består av 3 komponenter:

1. Det innebærer evnen til å benytte seg av ulike tekstbaserte informasjonskilder når man skriver en **ny** sammnehengende og meningfull tekst. Å bruke en kombinasjon av flere kilder er mer krevende enn å bare bruke en kilde. Når man bruker tekster man har funnet i litteratur, på lydfiler, video eller tekster fra nettet, så er det viktig å oppgi referanser til alle kilder som er brukt.

Alle skrevne tekster i wikien vil bli sjekket for plagiat på [|www.duplichecker.com] Tekster av elever som er plagiert vil bli slettet av organisator og dere vil bli bedt om å skrive en ny tekst. Dersom det viser seg at samarbeidsprosjekter som vil bli gitt en vurdering er plagiert så vil det som er plagiert ikke bli vurdert.

2. **Informasjonskompetanse** er også evnen til å kombinere multimodale uttrykksformer ( bilde, lyd, video og annet) på en måte som gjør at det får et selvstendig uttrykk og at blir en god og sammenhengende fremstilling. Dette innebærer med andre ord å lage sammensatte tekster.Evnen til å lage slik sammensatte tekster i wikien blir vurdert.

3. Informasjonskompetanse er også kildekritikk som er kunnskap om hvordan man finner, evaluerer og bruker informasjon av alle slag.

Kilde: Wikipedia om [|informasjonskompetanse]

Kildekritikk
Sjekkliste for kildekritisk vurdering av nettsider ( Wikipedia 2009):

Viktige spørsmål å stille før man tar i bruk en kilde:

1) Hvem står bak nettsiden? 2) Er det en myndighet? 3) Er det en kjent organisasjon? 4) Er innholdet skrevet av en fagperson?
 * __OM NETTSIDEN__**


 * __HVORFOR ER NETTSIDEN ETABLERT?__**

1) Er det for å presentere fakta? 2) Er presentasjonen objektiv, eller dreier den seg om spredning av propaganda og subjektive meninger? 3) Er hensikten med kilden å selge noe? 4) Er hensikten med kilden å underholde?


 * __KILDENS RELEVANS__**

1. Finn gjerne kilder som skriver om det samme emnet. Kontroller om informasjonen samstemmer. 2. Finnes det en dato på siden? 3. Hvis sidene ikke er oppdatert og daterte så gjør en dobbeltsjekk før du presenterer dette som pålitelige kilder.


 * __TIL SLUTT__**

1. Har du sjekket skolebiblioteket og litteratur fra andre bibliotek? Informasjonen i bøker og tidsskrifter har vært gjennom en vurderingsprosess i forlag og tidsskriftstradisjoner. Mye av informasjonen på nettet har ikke vært gjennom en slik vurderingsprosess.

Når du skal prøve å huske disse kriteriene for om nettkildene er troverdige så tenk på navnet TONE:


 * T**- troverdighet
 * O**-objektivitet.
 * N**-nøyaktighet.
 * E-**egnethet.

Kildene skal være troverdige, objektive, nøyaktige og egnet til det formålet du skal bruke dem til!


 * Eksempel på generelt gode kilder er** ( Wikipedia 2009):

1. Publiserte akademiske avhandlinger. 2. Oppslagsverk, ordbøker og lignende referanseverk. 3. Undervisningslitteratur. 4. Offentlige myndigheters nettsteder og publikasjon. 5. Kvalitetsaviser

Kilder:

[|Wikpedia om kildekritisk vurdering av nettsider] [|Wikipedia om gode kilder] [|Viko, veien til informasjonskompetanse]

Hvordan bruke kilder
Når vi bruker informasjon fra andre til vårt arbeid, så kalles denne informasjonen for kilder. Eksempler på kilder er aviser, leksikon, lærebok og sider fra internett. Kilder kan også være muntlige. Plagiering er å utgi noe for sitt eget som er hentet fra andre; det vil si at du ikke oppgir kilden. Dette regnes som fusk.Teksten du skriver må bli din tekst når det gjelder det språklige. Det er ikke nok å skrive litt om.

Hvor mange kilder bør jeg ha? Det er en fordel å hente informasjon fra flere kilder til teksten du skal skrive, eller presentasjonen du skal holde. **Finn gjerne 3 ulike kilder om temaet ditt.** Da kan kildene gi flere innfallsvinkler og sjekkes mot hverandre. En annen fordel med å bruke flere kilder, er at du ikke blir så bundet opp i språket til en kilde. Kunsten er å lage en egen tekst når en bruker kilder. Kilden må altså bearbeides. Du har derimot rett til å bruke sitat. Sitat er en ordrett gjengivelse av hva noen har sagt eller skrevet.

Hvordan kan jeg sitere rett? Du skal ikke oversette sitatet, og det skal stå i //kursiv//. Unngå lange sitat. Du kan også lage en hyperlenke til nettstedet.

**Hvordan skrive en kildeliste?**
Når dere bruker ulike kilder i denne wikien og skriver en ny tekst så skal dere føres en kildeliste over de kildene som er brukt. Her følger en gjennomgang av hvordan dere fører ulike type kilder.

1. **Bok m/ forfatter:** Etternavn, Initial ( År). //Tittel på boka i kursiv// ( Utgave-hvis tilgjengelig) Sted: Utgiver.

2. **Artikkel i tidsskrift:** Etternavn, Intial ( År). Tittel på artikkel. //Tittel på tidsskrift i kursiv//, årgang ( utgave), sidetall.

3. **Kapittel i bok:** Etternavn, Initial ( År). Tittel på kapittel. //Tittel på bok i kursiv//. ( Utgave, sidenummer) Sted: Utgiver.

4. **Avis eller populærtidsskrift:** Etternavn, Initial ( År, dato) Tittel på artikkel. //Navn på avis i kursiv//, sidetall.

5. **Nettside m/ forfatter:** Forfatter/redaktør, Initial ( Oppdatert dato/ Copyright dato). //Tittel i kursiv//. Lastet ned dag, måned, år. Webadresse/ URL.

6. **Nettside uten forfatter:** Nettstedets navn/organisasjon ( Oppdatert dato/ Copyright dato) //Tittel i kursiv//. Lastet ned dag, måned, år. Webadresse/URL.

7. **Nettside uten publiseringsdato**: Forfatter, Initial ( s.a) Tittel på artikkel /side i kursiv. Lastet ned dag, måned, år. Webadresse/ URL.

8. **Lover:** Lovens kortnavn ( årstall) Lovens fullstendige navn med vedtaksdato og nummer i kursiv. Det kan eventuelt lenkes til loven i full tekst.

9. **Bilder fra internett** ( gjelder grafer, fotografier, tegninger m.m) Etternavn, Initial på fotograf/ kunstner. Tittel eller beskrivelse av bildet ( Bilde). Hentet dato. Navn på websideforfatter ( hvis tilgjengelig). Tilknyttet organsisasjon, URL.

Oppgaver relatert til skikk og bruk på nettet
Klikk på lenkene under og du kommer til sider med oppgaver som skal løses angående de emnene om skikk og bruk på internett som er tatt opp i avsnittene ovenfor: 1. Informasjonkompetanse 2. Bruk av bilder i wikien 3. Kildekritikk 4. Spørsmål til emnet åndverkloven og opphavsrettigheter