Politikk+og+demokrati

toc

Hva er politikk?
Vi kan si at politikk dreier seg om hvordan goder og byrder skal fordeles i samfunnet, men politikk handler også om hvordan vi skal komme frem til felles regler om samfunnsutvikling og styring. Goder er det som samfunnet gir til innbyggerne, og eksempler på goder kan være rett til utdanning, et godt helsevesen, trygge arbeidsplasser, gode veier og en ren natur. Hvordan skal godene betales? Byrder er det som vi betaler for godene, og eksempler er skatter og avgifter.

Bildet er hentet fra [|flickr.] Tilgjengelig under CC lisens 2.0. Se [|Commons Deed].

Det norske skattesystemet er bygget på prinsipper til den norske velferdsstaten med dets velferdsordninger. Dette innebærer at det norske skattesystemet skal sikre at alle har sosial og økonomisk trygghet. I Norge gjøres dette ved at alle betaler inn skatt som blant annet skal betale og finansiere offentlige oppgaver som helsetjenester, utdanning, samferdsel osv.

Skattene og avgiftene dekker felleskapets utgifter, og de er også med på å bidra til økonomisk utjevning ved at de som tjener mye betaler mer skatt enn de som tjener mindre. I Norge skiller vi mellom direkte og indirekte skatt.

Ordet idiot og det at noe er idiotisk er ord og uttrykk som gjerne brukes av ungdom i dag. Noen synes til og med at politikk er idiotisk, men visste du at " idiot" er et gresk ord for en person som ikke bryr seg om politikk? Selv om du sikkert hadde reagert hvis du fikk dette ordet slengt etter deg, så er det kanskje en trøst at de fleste som bruker dette ordet, ikke vet hva det egentlig betyr.

Ikke alle av oss regner oss som spesielt politisk interesserte, men allikevel er det slik at mange av oss diskuterer politiske spørsmål som om vi ikke er klar over det. Ulike elevråd på videregående skoler tar for eksempel opp mange politiske spørsmål som feks diskusjoner om skolebøker bør være gratis, ulike diskusjoner angående elevers rettigheter osv. Også når vi diskuterer prisen på nye biler, aldersgrense på utesteder osv, så er det eksempler på politiske diskusjoner-noe skal fordeles. De fleste av oss diskuterer politikk før eller senere, og kan derfor ikke regnes som idioter.

Kilde:

Henry Notaker, Johs Totland ( 2006), //Samfunnsfag, videregående skole.//Oslo: Gyldendal Norsk Forlag.

Den historiske bakgrunnen for demokratiet


Hvorfor skal vi komme inn på den historiske bakgrunnen for demokratiet i samfunnsfag? Svaret på dette spørsmålet er at det er nedfelt i læreplanen som et grunnleggende formål i samfunnsfag: " Faget skal medvirke til at elevene utvikler bevissthet om at menneskene inngår i en historisk sammenheng, og at en lang rekke historiske hendelser gjør at de er der de er i dag."

Å ha en forståelse for demokratiets kjennetegn har også en særstilling i samfunnsfag ettersom det også blir nevnt som et grunnleggende formål i læreplanen for samfunnsfag:" Formålet med samfunnsfaget er å medvirke til forståelse av og oppslutning om grunnleggende menneskerettigheter, demokratiske verdier og likestilling, og til aktivt medborgerskap og demokratisk deltakelse."

Selve ordet demokrati kommer fra greske demos som betyr folk og kratia som betyr styre eller autoritet. Ordet betyr altså folkestyre. Demokratiet var styreformen i enkelte greske bystater allerede ca. 500 år før Kristus. Athen var en slik bystat, og denne bystaten regnes som demokratiets vugge. Vi regner altså det greske demokratiet som utgangspunkt for det demokratiet vi har i dag.Allerede for 2400 år siden styrte bystatene i Hellas seg selv. Hvordan virket så demokratiet i Athen? Alle som var borgere av Athen hadde lov til å delta i Folkeforsamlingen. Minst 10 ganger i året ble folkeforsamlingen innkalt. Selv om ikke alle brukte retten sin til å møte, ble denne forsamlingen vanligvis så stor at de måtte ha møtene sine ute. Akropolis i Athen hentet fra [|Hellasguiden] Brukt med tillatelse.
 * __Demokratiet i Athen__**

Det kan være verdt å nevne i denne sammenheng at på den tiden ble kvinnene, barna, slavene og de som ikke var borgere av Athen holdt utenfor demokratiet. Det var ca. 40 000 frie menn som fikk lov til å delta i Folekforsamlingen.

Men det var ikke alltid tå enkelt hvis alle disse byborgerne i Athen skulle si sin mening om alt mulig, så derfor trakk de lodd om hvem som skulle sitte i Rådsforsamlingen. Her satt 500 menn. Rådsforsamlingen var en slags regjering som forberedte saker til Folkeforsamlingen. De satte også i verk de vedtak som Folkeforsamlingen fattet. Folkeforsamlingen og Rådsforsamlingen fungerte altså nærmest som regjeringen og Stortinget gjør i våre dager her i Norge, dvs at regjeringen forbereder lovforslag for Stortinget og sørger for å lovene som er fattet i Stortinget blir gjennomført i praksis.

I Athen ble alle som oppfylte kravet om borgerskap politisk likestilt. De innførte også prinsippet om likhet for loven. Det betydde at uavhengig av rang og rikdom så skulle loven gjelde for alle. Av de som satt i Folkeforsamlingen ble det valgt en jury ved loddtrekning som fungerte som dommere i ulike saker.

I antikkens Hellas hadde man naturrettsoppfatningen. Et viktig moment her er tanken om likhet og likeverd. Hos Platon og Aristoteles finnes kravet om likhet for loven, like politiske rettigheter, lik respekt for alle borgere, like rettigheter og lik stemmerett. Kravet om likhet fremstår som rettferdig i antikkens Hellas, og dette kravet fremstår også som rettferdig i dagen demokratier.


 * __Norge i Norrøn tid__**

I Norge i norrøn tid fantes en viss form for demokrati. I norrøn tid kom bøndene sammen til såkalte ting. Disse tingene virket som lovgivere, men også som domstoler som avsa dommer i kriminalsaker. Tingene var altså en kombinasjon av å være lovgivere og domstoler. Da Harald Hårfagre ble enekonge i Norge var det mange bønder som var uenige i det. Derfor dro de over havet til Island og bosatte seg der. På Island opprettet de et ting for hele landet, det såkalte Alltinget. Man hadde altså en viss demokratisk tradisjon i Norge allerede i norrøn tid.

[|Tinghaug] av Pål Berge. Tilgjengelig under CC BY 2.0 lisens Se [|"Commons Deed]"

Tinget samlet seg på en tingstad, som gjerne var en haug. Av dette kommer stedsnavnene Tinghaug og Tingvoll. Tingvoll er navn på et sted i nærheten av Torvikbukt på Nordmøre, og Tinghaug som du ser på bildet her, ligger på Bryne i dag.

Vi finner igjen navnene til de gamle distriktstingene i navnene til lagmannsrettene i Norge i dag. Her i Stavanger har vi Gulating lagmannsrett. Litt nordover på Vestlandet har vi Frostating. På Østlandet har Eidsivating. I Østfold, på østsiden av Oslofjorden har vi Borgating. Det var altså 4 distriktsting i norrøn tid, og de samme navnene er navn på 4 lagmannsretter i dag: Gulating, Frostating, Eidsivating og Borgting.


 * __Montesquieu og maktfordelingsprinsippet__**

Den franske filosofen Baron de Montesquieu regnes allikevel som den viktigste bidragsyter til tanken om hvordan demokratiet skal fungere.I hans viktigste verk, L'esprit de loi, lovens ånd fra 1784 formulerte han [|maktfordelingsprinsippet] som skulle sikre at statsmakten ble fordelt på 3 uavhengige organer; en lovgivende, en utøvende og en dømmende myndighet. Disse organene skulle være uavhengige av hverandre, og ingen skulle dominere over de andre. Den lovgivende myndighet skulle vedta lovene, den utøvende myndighet skulle for eksempel sørge for at lovene ble iverksatt og gjennomført, og den dømmende myndighet skulle tole lovene og anvende dem på hver enkelt rettskonflikt.

Montesquieu 1689-1755 Hentet fra [|Flickr] Tilgjengelig under CC By 2.0 lisens Se [|"Commons Deed"]

Tredelingen av makt mellom uavhenige organer som kan kontrollere hverandre hindrer maktkonsentrasjon og maktmisbruk.

Maktfordelingsprinsippet er i dag nedfelt i den norske Grunnloven.

Montesquieus maktfordelingsprinsipp praktiserers i dag i de fleste demokratier verden over. Det regnes som selve basisen for at man skal ha et demokrati.


 * __Folkesuverenitetsprinsippet__**

Hvor hviler retten til å styre og lede et land? Hvis man er tilhenger av demokratiet så svarer man på følgende måte. Retten til å styre seg selv har hver enkelt innbygger. Hver enkelt innbygger er suveren i forhold til spørsmålet om hvem som har rett til å styre landet og individet. Det er dette [|folkesuverenitetsprinsippet] bygger på. Jean Jacques Rousseau var tilhenger av naturtilstanden, dvs. menneskets tilstand før det gikk inn i et samfunn. Siden naturtilstanden var umulig å vende tilbake til var den beste erstatningen [|rettsstaten] som han argumenterer for i samfunnspakten.

Jean Jacques Rousseau Hentet fra

Bare rettsstaten kunne gjøre verden human og garantere " borgerlig frihet" ved å erstatte naturens lover med allmenne samfunnslover. Rettsstaten skulle bli menneskets nye natur.

Kilde:

Roaldkvam, G. ( 1998) //Kom alle sammen bli med! En beretning om menneskerettigheter og demokrati//. FN-sambandet i Norge.